Nejistá sezóna úroků
29. 4. 2003 | Petr Fejtek
![Nejistá sezóna úroků](https://js.pencdn.cz/acimage/w180/29112.jpg)
Jak se zdá, měli bychom se pomalu ale jistě začít loučit s nízkými úrokovými sazbami. Vypovídá o tom i změna inflační prognózy České národní banky. Jak ale na vzniklou situaci zareagují... celý článek
V minulém článku Nejistá sezóna úroků jsme se pokusili namodelovat si vývoj inflace a úrokových sazeb v příštích dvou letech. Vycházeli jsme z prognózy České národní banky, kde jsme jen "zaoblili" výkyv období červen - červenec 2004, kdy by se inflace měla pohybovat až mezi 5 až 6 procenty: do originálu ČNB lze nahlédnout zde. Ať tak či onak, vidíme, že za prakticky jistý lze považovat růst úrokových sazeb minimálně k pěti procentům, kterých dosáhnou někdy v polovině příštího roku a na této úrovni vydrží alespoň dalších 12 měsíců.
Míra nejistoty
Křišťálovou kouli nemá nikdo, ani ČNB (jak známo, ani ona se v minulosti příliš netrefovala). Přesto zřejmě ke značnému nárůstu inflace dojde již jen úpravou sazeb DPH u potravin a telekomunikací.
Na druhé straně je vývoj v eurozóně obrovským otazníkem a jestli americká lokomotiva velmi silně nezatopí pod svým hospodářským kotlem, můžeme se dočkat zejména v Německu a Francii ještě dnes nepředstavitelných výkyvů. I krátkodobě se můžeme nadít značných turbulencí včetně měnové politiky (snížení sazeb ECB je stále pravděpodobnější, a tak opět roste i očekávání ještě jednoho snížení reposazby ČNB). Míra nejistoty předpokládaného vývoje je tedy značná.
Dluhopisový efekt
Asi každý ví, že cena dluhopisu se odvozuje zejména od úrovně úrokových sazeb na finančních trzích pro různá jednotlivá budoucí období. V nich finanční trhy vyhodnocují budoucí vývoj právě úrokových sazeb (a inflace, samozřejmě). Celkovou situaci dluhopisového trhu pak charakterizuje tzv. výnosová křivka.
Nám však jde o hodnotu či ocenění investice: v principu jde o to, že když sazby klesají, cena dluhopisu roste… a naopak. To je nejzajímavější zejména pro investory, kteří již mají některé dluhopisy zakoupené. Jestliže koupili levně (v období vyšších sazeb), nemusí inkasovat jen kuponové platby, ale mohou svůj papír se ziskem prodat. Naopak ovšem ti, kteří nakupovali v době nízkých sazeb, mohou po jejich růstu svůj papír prodat jen se ztrátou, protože jeho cena klesá (mohou jej ovšem držet až do splatnosti).
Dluhopisové fondy jsou na tom jako každý investor, a tak všechny dluhopisy ve svém majetku musí oceňovat podle tržních cen. Do jejich výkonnosti se tak pohyby na trhu přímo promítají.
Zvýší-li se tedy hladina úrokových sazeb o 1 procento, cena pětiletého dluhopisu klesne o 4,2 procenta. Protože uvažujeme o celkovém zvýšení sazeb o 2,5 procenta, cena tohoto dluhopisu by celkem klesla o cca 10 procent.
Modifikovaná durace našich dluhopisových fondů se pohybuje kolem 3,5 a průměrná doba do splatnosti jejich portfolií tak činí cca 5 let. Ve svém portfoliu mají tyto fondy samozřejmě dluhopisy s různou dobou do splatnosti, ale jak je vidět na grafu, pokles cen je postihne všechny.
Výkon dluhopisových fondů
S delším obdobím růstu inflace máme zkušenost z let 2000-2001, ale to úrokové sazby příliš nerostly (měly "polštář" z minulého období a ve skutečnosti mírně rostly jen tři měsíce v létě 2001). S delším obdobím růstu úrokových sazeb tedy vlastně zkušenosti nemáme.
Pamatujeme ovšem i "hubenější" roky, například v roce 2000 se reálné výnosy pohybovaly i pod nulou. Manažeři fondů budou jistě hledat "protiléky", ať už půjde o změny durace nebo větší diverzifikaci do cizoměnových dluhopisů, ale jak to bývá i v životě – žádný lék není univerzální.
V každém případě bychom navíc měli pochopitelně uvažovat ne o nominálním, ale o reálném výnosu fondů: nominální výnos 3 procenta při 5 procentní inflaci je samozřejmě 2 procentní reálná ztráta.
Zkusme však promítnout očekávané změny úrokových sazeb (6M PRIBOR) za jednotlivá období:
začátek 2003 až konec 2003 | +0,5 % |
duben 2003 až duben 2004 | +1,4 % |
říjen 2003 až říjen 2004 | +2,0 % |
Vidíme, že i kdybychom vzali v potaz jen "poloviční" vliv na změny cen dluhopisů, pak by výnos dluhopisových fondů za kalendářní rok 2003 mohl dosáhnout jen –1 %, za období duben 2003 až duben 2004 –3 % a za období říjen 2003 až říjen 2004 dokonce –4 %.
Zůstáváte příznivcem dluhopisových fondů i v této situaci? Myslíte, že se oslovení manažeři dluhopisových fondů s námi podělí o své vlastní prognózy? Připojte své názory!
Více o tématu se dozvíte v naší Univerzitě.
|
Srovnávat se vyplatí
Kalkulátor.cz je srovnávač, který lidem šetří peníze ve světě energií, pojištění, telekomunikací a financí. My počítáme, vy šetříte.
Sdílejte článek, než ho smažem
Diskuze
Příspěvek s nejvíce kladnými hlasy
14. 5. 2003 7:29
Takový zdvořilý dotaz. Fondů peněžního trhu se změna úrokových sazeb nějak citelně dotkne, nebo je to ten "bezpečný přístav" po dobu následujícího růstu úrokových sazeb. Děkuji a zdraví. Jiří Škopek
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
Příspěvek s nejvíce zápornými hlasy
12. 5. 2003 14:39, kocickam
Moc dobrý článek. Měli by ho číst hlavně Ti , kteří investují nyní do dluhopisových fondů a čekají výnos roku 2002. Možná by neškodilo naznačit možná východiska. Dluhopisy výsokého výnosu , dluhopisy rozvojových trhů , postupně zvedat podíl akcií , nebo raději český peněžní trh ?
V diskuzi je celkem (8 komentářů) příspěvků.