Výpočet čisté mzdy 2024
Interaktivní grafiky
Jakou kartu teď dostanete? Podívejte se na přehled podle bank
Galerie platebních karet, které banky v Česku nabízejí k účtům. Chtěli byste raději vesmírně...více
Nemáte v peněžence poklad? Takhle poznáte vzácné koruny
Vypadají jako peníze, které denně bereme do ruky. A najdou se lidé, co by nám tu ruku...více
Kdy můžu do důchodu a kolik dostanu. Kalkulačka a pravidla
Kdo může žádat o přiznání starobní penze? Co všechno se počítá? Jaké jsou podmínky? Tady...více
Na tyhle e-shopy si dejte pozor. Ukážeme jejich triky
Tohle není podvod, který by měl každý poznat hned na první pohled. Není to amatérsky působící...více
Cesta do pravěku. Podívejte se, jak vypadalo internetové bankovnictví před 20 lety
Ať jste, nebo nejste pamětníci, tenhle výlet bude plný překvapení. Připomeňte si pionýrské...více
Doporučujeme
Přihlášení k newsletteru
Změny, novinky a aktuality ze světa osobních financí přehledně ve vaší schránce – čtěte náš pravidelný newsletter.
Kdo je vám sympatičtější? Hlasujte v našem souboji osobností a zvolte si svého oblíbence (případně menší zlo). Stačí kliknout na fotografii.
Boleslav Polívka
herec a podnikatel
Jakub Vágner
rybář a podnikatel
![Boleslav Polívka](https://js.pencdn.cz/acimage/w100-h140/234895.jpg)
0,00 %
z 0 duelů
![Jakub Vágner](https://js.pencdn.cz/acimage/w100-h140/260284.jpg)
0,00 %
z 0 duelů
Chci jiný souboj
Souhrnné výsledky duelů
Zavést školné na vysokých školách? Ano, ale jak?
Abychom udrželi kvalitu diskuze pro slušné čtenáře, je nutné se před vložením komentáře přihlásit. Jste tu poprvé? Pak se nejdřív musíte zaregistrovat. (Už jsem, ale zapomněl jsem heslo!)
Příspěvek s nejvíce kladnými hlasy
21. 12. 2005 11:55, Jarmila
To asi záleží na úhlu pohledu. Pokud si firma dodá bezchybné tiskové podklady, můžou jít hned do tisku. Pokud ne, je třeba korektor. Jeho práce bohužel něco stojí, protože musí perfektně znát obor a jazyk. Ano, spisovatel může být klidně i dyslektik, pokud si ovšem jazykovou korekturu zaplatí ze svých peněz. Žádný nakladatel mu to dělat nebude. Kontrola pravopisu odhalí přehozené nebo zapomenuté písmenko, nikoli shodu podmětu s přísudkem nebo chybu ve vyjadřování. Mám kopie několika "výborných" článků, můžu Vám je přefaxovat. Bohužel se ani při nejlepší vůli nedá poznat, co tím chtěl autor říci, k porozumění si musíte vzít příslušný originál v cizím jazyce. Nejsou to jen pravopisné chyby, ale i struktura vět, slova použitá k překladu..., to co mám, je fakt síla. Škoda, že to překládali Češi z cizího jazyka do češtiny!
Nezlobte se, ale pokud nejprve stanovíme jednotné maturity a pak z nich děláme výjimky, je něco špatně. Nebylo by lepší stanovit přísné podmínky pro maturitní zkoušky, nedělat výjimky a nechat volbu na studentech? Firmy by se aspoň víc zajímaly o to, co absolvent umí a mohly by se rozhodovat, koho a s jakou maturitou přijmou. Pokud chci tiskový výstup, chci maturitu z češtiny, chci elektrikáře, pak mně nezajímá, že píše básničky, ale co umí z elektriky, pokud chci zdravotní sestru, nezajímá mně, že má maturitu z výtvarné výchovy. Dyslektickou sekretářku musíte propustit, pokud nechcete přijít o zákazníky. Tím není odepsaná jako člověk, může klidně dělat účetnictví, jen nemůže psát dopisy zákazníkům nebo překládat články pro tisk. Už si rozumíme?
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
Příspěvek s nejvíce zápornými hlasy
16. 12. 2005 11:40, Kateřina
"Jak může dostat maturitu z ČJ dyslektik (což se bohužel děje stále častěji)? Vždyť je to stejné, jako kdyby na olympiádě startoval v běhu na 100 m sprint beznohý a dostal 80 metrů náskok, protože on je postižený a měli bychom ho zohlednit."
Především: V olympijském závodě může zvítězit jen jeden. Maturitu může udělat jakékoli množství lidí. Není to hra s nulovým součtem, maturita pro jednoho nijak nepoškouje ostatní.
Za druhé: Dyslexie, dysgrafie a další dys jsou porucha. Není důvod, proč by dysgrafik nemohl odmaturovat z češtiny, jestliže je maturita z češtiny povinná. To, že neumí vyplodit text bez chyby, není podstatné. To není čeština, to je jen gramatika. Znám osobně těžkého dysgrafika, který píše knihy. A není jediný. Podstatné totiž je, jak ovládá jazyk jako takový, jak ho umí používat, zacházet s ním. (A myšlenkový obsah, samozřejmě, to ale nesouvisí s maturitou - bohužel.)
Dysgrafik se naučí, jak to zvládat - používá počítačovou kontrolu pravopisu, může spolupracovat s jinou osobou, která mu chyby opraví - koneckonců, ta dělají - nebo by měli dělat - i korektoři v nakladatelství či novinách. Zažila jsou kluka, který neuměl číst ani psát - měl nejtěžší formu dyslexie - a odmaturoval. Stačilo přihlédnout k poruše, ale nezvýhodňovat ho v ničem jiném. Studium absolvoval s magneťákem, na který si nahrával výklad učitelů, pokud potřeboval něco přečíst, četli mu to spolužáci. Bylo to ku prospěchu všech - kluk nebyl odepsán předem, spolužáci se naučili pomáhat, učitelé si zvykli, že jejich výklad je nahráván - zpočátku z toho byli dost nervózní :-)
Není důvod nepovolit jim u maturity psát práci na počítači včetně kontroly. Ujišťuji vás, že každý dobrý kantor dokáže bezpečně rozlišit chyby z neznalosti pravopisu od chyb, vzniklých kvůli této poruše.
Asi byste se divila, kolik spisovatelů či básníků byli či jsou dys.
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
Další příspěvky v diskuzi (celkem 78 komentářů)
3. 12. 2005 21:17 | Kateřina
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
3. 12. 2005 20:06 | RV
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
3. 12. 2005 20:06 | jezevec
Je to asi jako se socialistickou bytovou politikou - ti sociálně slabší, co nemají šanci vylézt z nájemního bytu a nemohou si dovolit spořit - připsívají na dotované stavební spoření a dotované hypotéky těm bohatším. Mně to připadá absurdní a sociálně kruté.
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
3. 12. 2005 19:53 | Alfrédo
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
3. 12. 2005 19:02 | Zita
3. 12. 2005 17:12 | Jarmila
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
3. 12. 2005 13:25 | jezevec
Mám pro vás k uvážení jiný vzor: Vezměme si za příklad mladou dívku, jejíž rodiče na studia nemají. Vzhledem k tomu, že si nemůže dovolit 5x40.000 na živobytí, a nikdo jí na to nepůjčí - studovat prostě nepůjde. Půjde ale do hokny - a z daní ze svého nevelkého platu bude podporovat školu zdarma pro svého souseda, jehož tatínek-milionář mu platí byt v Praze a auto střední třídy, a uvažované školné utratí v restauraci za jediný večer. Za deset-patnáct let bude oné byvší mladé dívce třicet, bude mít dvě děti ve školce, a z ekonomických důvodů bude zpátky v pracovním procesu, a ze svého nevelkého platu bude podporovat další generaci studia zdarma pro rodiny bohatších spoluobčanů, kteří si mohou dovolit vyživovat dítě na vysoké škole, což ona si nikdy dovolit nemohla, a nebudou si to moct dovolit ani její děti, a přesto to musí platit. Přitom ten synáček bohatého podnikatele, co vystudoval zdarma, zatímco ona nemohla - odjel do Ameriky, kdež vydělává 65.000 dolarů ročně, z nichž ovšem na české školství a na české daně nepošle ani floka. Jak se vám líbí tato sociální spravedlnost? A to ani neuvažuji, na které školy se z kapacitních důvodů až na vyjímky dostanu jen ti co mají na tučný úplatek - zatímco při výběru školného by mohli zdvojnásobit počet studentů. Jak se vám líbí tato spravedlnost?
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 23:50 | Tom
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 16:09 | RV
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 16:04 | Vilém
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 15:50
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 15:23 | Jarmila
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 12:32 | Karel
důležité je, že po zavedení školného tyto bariéry již nebudou. Nemají na školu dnes. Budou na ní mít po zavedení školného. Ach ty prostá scholastiko!
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 12:19
PS pro neznale - v obou zemich bylo skolne zavedeno a po nekolika letech za velkych nakladu zruseno. Z dusledku daneho experimentu se Irsko vzpamatovava dodnes.
2. 12. 2005 10:37 | jezevec
Jsou to zejména prosté základní nezbytné životní náklady nevýdělečně činného studenta - který je rodičům (či sám sobě) "na krku" o několik let déle, než kdyby šel v šestnácti do učení a v osmnácti do práce. Například náklady na bydlení nebo dojíždění, kolej; nebo náklady na stravu, zejména v případě kdy dislokace školy neumožňuje stravování s rodinou. Patří tam také ale náklady na učebnice, skripta, nezbytné technické vybavení (počítač apod) - položky které v ročním součtu dosahují pěticiferných částek.
Půjčka na školné by měla umožnit studium i těm, kteří si dnes prostě nemohou ekonomicky dovolit ještě 4-5 let bydlet a jíst z vlastních zdrojů.
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 10:29 | Kateřina
2. 12. 2005 10:06
Zobrazit celé vláknoSkrýt celé vlákno
2. 12. 2005 7:57 | Karel
můžete nám laskavě sdělit jaké "protekční a další bariéry omezující přístup ke kvalitním vzdělávacím službám studentům ze sociálně (příjmově, ale i pokud jde o společenskou pozici a společenské kontakty) slabších domácností" dnes existují? Dále nám laskavě sdělte kolik celkově by se na školném mělo dle geniálních propočtů vaší a podobných "institucí" ročně vybrat? A kolik peněz jde dnes ročně ze státního rozpočtu do kolonky "Vysoké školy". Předem děkuji za věcné a logické odpovědi.
Stránka 4/4
Následující