Jakou pokutu zaplatíte za nepovolené táboření v lese?
16. 7. 2010 | František Mašek | 1 komentář
![Jakou pokutu zaplatíte za nepovolené táboření v lese?](https://js.pencdn.cz/acimage/w180/80616.jpg)
Táboření pod stanem na nepovoleném místě v lese se vám může pořádně prodražit. Víte, jakou pokutu za to můžete dostat? Tipněte si a dozvíte se více!
Ryby nejsou, protože je vylovili pytláci. Na polích či v lesích zase nenajdete žádné zajícea bažanty. Něco podobného může být za pár let klidně realitou. Nový trestní zákoník, který platí od letošního ledna, totiž podstatně zmírnil postih za chytání ryb nebo lov zvěře na černo – pokud nepřekročí škoda pět tisíc korun, jde jen o přestupek, za který pytlák dostane pokutu.
„Aby přesáhla způsobená škoda pět tisíc korun je ale u nás skoro nemožné. To by musel pytlák vylovit nějaký chovný rybník a navíc by mu museli škodu na rybách i dalším majetku dokázat,“ řekl serveru peníze.cz šéfredaktor magazínu Rybářství Vladimír Urban. Naráží tím na další závažný problém. Zatímco dříve stačilo najít u vody pytláka s nahozenou udicí bez platného rybářského lístku a povolenky, dnes je to málo. Rybářská stráž by ho musela přistihnout při činu, když tahá rybu z vody. I kdyby měla tak velké štěstí, vše by bylo nakonec posuzováno jako přestupek, který bude podle Urbana řešit odbor městského či obecního úřadupodobně jako třeba dopravní nehodu.
Rozhodující je tedy výše škody, kterou pytlák způsobil. Aby hodnota jeho úlovku přesáhla citovaných pět tisíc korun a černý rybář stanul před soudem, musel by být podle sazebníku, který publikovalo koncem dubna Ministerstvo zemědělství(MZE), velmi úspěšný.
Sazebník rozlišuje ryby podle věku, starší než pět let patří mezi trofejní, vůbec nejdražší jsou plemenné (tzv. remontní a generační ryby). Aby pytlák skončil před soudem, musel by ulovit více než deset trofejních kaprů, vážících přes pět kilo (jeden je oceněn na 500 korun), tři štiky o stejné váze (hodnota jedné činí 2000 korun), nebo tři trofejní úhoře říční, kteří váží více než kilogram a sazebník je oceňuje na 2500 korun. To by byl asi nadlidský úkol i pro takového rybáře, jakým byl Karel Prošek z knih Oty Pavla.
Někteří porybní dříve řešili tento problém zabavením prutů a výchovným výpraskem, případně pytláka potrestali prací. Dnešní porybní se však, hlavně na velkých úsecích, které mají na starosti, ve městech nebo na samotách večer k vodě bojí, byť jsou považováni za veřejné činitele, dodává Urban. Někde si ale rybáři hájí svá práva sami a „nelegály“ vyženou, nebo na ně zavolají policii. Pytlákům dnes přitom hrozí jen tahanice, které jsou podle Urbana nepříjemné, dají se ale v klidu přežít.
Také postih pytláků, lovících načerno lesní zvěř, je od ledna mírnější. Stejně jako porybný, ani lesní strážnemůže automaticky považovat za pytláka někoho, koho potká v lese s puškou bez potřebného loveckého lístku. „Stráž musí vyčkat a přistihnout pytláka při činu, přičemž dokazování, že něco ulovil na černo, nebývá snadné,“ uvedl jednatel Českomoravské myslivecké jednoty Jaroslav Kostečka.
Pravidla pro lov lesní zvěře jsou přitom přísná. Lovecmusí mít lovecký lístek, což je podmíněno kurzem a zkouškami, ze zákona musí mít navíc pojištění odpovědnostiza škodu a zbrojní průkaz, který získá od policie na základě zkoušek a psychotestů. Lovecký lístek sice platí celostátně, lovec ale může lovit jen v místě (honitbě), kde má povolení k lovu. Kdyby lovil jinde, bude podle Kostečky považován za pytláka. Potřebuje také povolenku k lovu, která se vztahuje jen na určitý druh zvěře. Opět platí, že pokud by ulovil něco jiného, dostane se do vážných problémů. Obdobné by to bylo, kdyby zastřelil v době hájení zvěř, jejíž odstřel nebyl povolen.
Většina lesních zvířat má podle sazebníku Ministerstva zemědělství (naštěstí) větší hodnotu než pět tisíc korun. Za jejich zastřelení načerno by měl tedy jít pytlák před soud. Výjimkou jsou bažanti, zajíci, liška, králík divoký, ondatra pižmová nebo kuny a některé druhy pernaté zvěře, jako lovné druhy kachen, husy a další. Jejich hodnota je podle sazebníku menší než pět tisíc korun, což nahrává pytlákům.
Naproti tomu cena jelena evropského byla stanovena na 29 300 korun, daněk je za 26 300 korun, srnec „stojí“ 15 900 korun, muflon dokonce 31 500 korun a kňour od divokého prasete 22 900 korun. I když myslivci někoho přistihnou před zastřelenou velkou kořistí, není podle Kostečky snadné dokázat, že pytlačil a dostat ho před soud. Pušku schovají a vymlouvají se například, že zastřelené zvíře našli a chystají se ohlásit jeho nález.
Myslivci, ale i rybáři proto usilují o změnu v trestním zákoníku, která by postih za pytláctví znovu zpřísnila. Novela, kterou navrhli, zatím nebyla projednána. Snad se jí bude brzy zabývat nová vláda a Parlament, i když má jistě na starosti řadu na první pohled důležitějších úkolů. Jinak by se skutečně mohlo stát, že za pár let bude těžké koupit rybu a postupně vymizí bažanti, nebo zajíci.
Dlouhodobý investiční produkt
Myslete na sebe a zabezpečte se na penzi co nejlépe. Třeba investováním do široké nabídky fondů.
Sdílejte článek, než ho smažem