Současný systém doplatků za léky funguje tak, že lidé, kteří utratí za léky na recept víc, než stanovuje zákonný limit, dostanou od zdravotní pojišťovny peníze zpět. Přeplatky vrací zdravotní pojišťovny čtyřikrát do roka, a to do šedesáti dnů po uplynutí posledního kalendářního čtvrtletí. Každý čtvrt rok k lidem míří stovky milionů korun.
Do limitu se počítají pouze doplatky za léčivé přípravky a potraviny pro zvláštní lékařské účely. Nesčítají se ale všechny doplatky, které lidé v lékárně uhradí. Zjednodušeně řečeno se do limitu započítá vždy cena nejlevnějšího léku na trhu s danou účinnou látkou a množstvím.
Roční limit na doplatky je stanoven zákonem o veřejném zdravotním pojištění a činí:
- 500 korun u lidí nad 70 let a invalidů,
- 1000 korun u dětí mladších 18 let,
- 1000 korun u lidí nad 65 let,
- 5000 korun u dospělého člověka.
Minimální částka, která se vyplácí, je 200 korun. Nevyplacené přeplatky do 200 korun se přesouvají nejen mezi jednotlivými čtvrtletími, ale i mezi roky.
Například Česká průmyslová zdravotní pojišťovna vrátila za rok 2023 svým klientům za překročení takzvaného ochranného limitu u doplatků za léky rekordních 132,8 milionu korun. Peníze dostalo zpět skoro 88 tisíc pojištěnců.
„O rok dříve jsme klientům vraceli na přeplatcích téměř 108 milionů korun. Přeplatky rostou mimo jiné proto, že se k lidem dostávají stále novější léčiva a ty jsou často dražší. Typické je to například pro rozšířené nemoci jako diabetes, kde nové moderní léky jsou velmi často předmětem vysokých vrácených přeplatků,“ vysvětluje mluvčí zdravotní pojišťovny Elenka Mazurová. Průměrná výše vráceného přeplatku je podle ní 700 korun. Rekordní vratka byla loni 14 tisíc korun.
Největší Všeobecná zdravotní pojišťovna (VZP) vracela za loňské první pololetí přeplatky více než 370 tisícům klientů. Pojišťovna mezi ně rozdělila 273 milionů korun. VZP evidovala v tomto období nejvýraznější procentuální nárůst u lidí do 18 let, a to ve výši 69 procent v počtu klientů, kteří překročili ochranný limit. Počet klientů, kterým vznikl nárok na vrácení přeplatku, ale vzrostl ve všech věkových kategoriích. Nejpočetnější skupinou jsou lidé nad 70 let, kterým bylo vyplaceno 86 % z celkové částky, tedy 234 milionů korun.
Přeplatky na doplatcích na léky na recept vyplácejí pojišťovny od roku 2008. V posledních letech upozorňují na vysoké náklady, které s vratkami mají. Řada přeplatků totiž míří k lidem poštovní poukázkou. A služby České pošty jsou stále dražší. Proto pojišťovny poslední roky apelovaly na klienty, aby hlásili číslo bankovního účtu.
Každá z pojišťoven odhaduje náklady na zasílání přeplatků poštovní poukázkou na miliony korun ročně. Chystanou novinkou se jim podle ministerstva zdravotnictví sníží také administrativní zátěž. Nebudou muset zpětně vyúčtovávat zaplacené započitatelné doplatky pro všechny své pojištěnce.
Nově má výši uhrazených doplatků zaznamenávat centrální úložiště limitů doplatku v rámci systému eRecept. „Provozovatel lékárny je povinen při výdeji na základě elektronického receptu a při převádění údajů do elektronické podoby neprodleně provést záznam v systému eRecept o výši započitatelného doplatku, včetně informace o tom, zda a v jaké výši byl doplatek uhrazen pacientem,“ vysvětluje ministerstvo v návrhu zákona.
Pokud pacient při úhradě léku v lékárně překročí zákonem stanovený limit, lékárna už od něj případný doplatek za léky nevybere. Místo toho ji lékárně uhradí zdravotní pojišťovna.
Novelu zákona o veřejném zdravotním pojištění vrátili v tomto týdnu senátoři zpátky poslancům s pozměňovacími návrhy, které se však chystaných změn u přeplatků za léky netýkají.
Ať už tedy poslanci potvrdí původně schválenou verzi, nebo přijmou pozměňovací návrhy senátorů, měl by nový systém doplatků za léky fungovat od ledna 2025. Pokud se na něj stihnou všechny strany připravit.
„Změna může být pro řadu pacientů užitečná a pohodlnější. Pro zdravotní pojišťovny představuje aktuálně největší riziko to, že jsme měli mít platnou legislativu již v první polovině roku 2024 tak, aby mohly pojišťovny včas zadat úpravu svých informačních systémů, které se také musí v komunikaci s centrem a lékárnami změnit. Opakované odklady schválení zákona tak vytváří značné riziko bezchybného náběhu,“ říká prezident Svazu zdravotních pojišťoven ČR Ladislav Friedrich.
Z pohledu fungování systému sice postupně podle něj odpadne pojišťovnám agenda vracení přeplatků, ale budou zase řešit nové typy reklamací. „A lze předpokládat, že mírně vzrostou i náklady, které pojišťovny za léky hradí, protože jak pacienti, tak lékárny a výrobci léčiv ztratí část motivací k šetrné spotřebě a minimalizaci doplatků pro pacienta,“ dodává Friedrich.
Podle České lékárnické komory je využití digitalizace tímto způsobem pro pacienty velmi výhodné a správné, neboť omezuje zbytečnou administrativu.
„Systém bude hlídat započitatelné doplatky vůči jejich maximálnímu limitu pro konkrétního pacienta online přímo při výdeji léků v lékárně. Odpadá tedy celá řada obtíží spojených se zasíláním peněz složenkami či na bankovní účet nebo prokazování nároku na nižší limit z důvodu určitého stupně invalidity,“ říká k chystané novince tisková mluvčí komory Veronika Orendášová.
Nebude to tak, že by pacienti neplatili už žádné doplatky, ale nově nebudou muset podle Orendášové čekat na „vratku od pojišťovny“ jako dosud několik měsíců. Léky pro ně budou po překročení limitu v daný okamžik pomyslně levnější, protože celkový doplatek bude rovnou ponížen o započitatelný doplatek nad limit.
„Lékárnám systém přinese o něco větší zátěž, protože budou muset zdravotním pojišťovnám fakturovat kromě standardních úhrad ještě tyto úhrady nadlimitních doplatků. Ověření výše již zaplaceného započitatelného doplatku pohlídá automaticky lékárenský software,“ doplňuje mluvčí.
Kateřina Hovorková
Na Peníze.cz se věnuje hlavně osobním financím a trhu práce. V médiích pracuje od 90. let. Začínala v České tiskové agentuře, později prošla redakcemi MF Dnes, iDnes, pracovala v Hospodářských novinách a na webu Aktuálně.cz.... Další články autora.
Sdílejte článek, než ho smažem