Životní úroveň může být životní úroveň jednotlivce nebo třeba životní úroveň rodiny, ale když o ní mluví ekonomové a sociologové, většinou mají na mysli životní úroveň společnosti nebo její nějak ohraničené a vymezené – sociálně a/nebo geograficky – části. Například životní úroveň obyvatel České republiky, životní úroveň hispánských přistěhovalců ve Spojených státech a tak podobně.
Životní úroveň má různé definice, vyvozuje se z ukazatelů ekonomických, sociálních, ale i politických nebo ekologických. Započítává se ekonomická úspěšnost, spotřeba energie, výše výdělků a cena zboží, politická svoboda a úroveň bezpečí, dostupnost dopravy a služeb, úroveň školství nebo čistota životního prostředí. Různé přístupy přitom dávají důraz na různé ukazatele. Ekonomové nejraději porovnávají výdělky (očištěné o vlivy inflace) s cenami a dostupností zboží, jiní vědci dávají přednost jiným kategoriím nebo problamtický pojhem životní úroveň raději úplně opuštějí a nahrazují podobně obtížně definovatelnými pojmy, jako je třeba kvalita života.
Články | Petr Vykoukal | 28. 11. 2000
![Chudý mobilní stromeček]()
Provozovatelé našich mobilních sítí si pro nás připravili dárky. Některé z nich se mohou jevit jako velmi hodnotné (SIM karty zdarma, kredit navíc či hodinový hovor za tři koruny), při pohledu přes hranice se však neubráníme pocitu chudých příbuzných. Noví operátoři v sousedním Německu a Rakousku totiž rozdávájí mobilní telefony, noční hovory do vlastní sítě poskytují zdarma bez omezení jejich délky a uživatelům paušálu odpustí několik měsíčních plateb.
Články | Tomáš Prouza | 13. 12. 2000
![Penzijní připojištění: šampaňské v důchodu?]()
Není pochyb o tom, že za dvacet či třicet let nebude státem vyplácený důchod stačit na víc než zaplacení nájmu, inkasa a chleba s vodou. Pokud chcete jiný životní styl, je potřeba začít spořit. Čím dříve, tím lépe.
Články | Tomáš Hampl | 1. 9. 2001 | 3 komentáře
![Milionáři v oblacích]()
Stávky pilotů letadel nejsou ve světě nic mimořádného a hrozící stávku pilotů ČSA se podařilo na poslední chvíli odvrátit. Jak si stojí naši piloti v srovnání s kolegy ze zahraničí?
Články | Petr Vykoukal | 7. 11. 2001
![Umění – nejistá investice pro znalce]()
Obrazy, sochy, grafika, věci, které si většina z nás umí představit pouze jako dekoraci do bytu, mohou být také nástrojem pro uložení peněz. Navíc, narozdíl od cenných papírů, komodit a jiných finančních investic si je v případě "prohry" můžete pověsit na zeď či dát do vitríny.
Články | Jiří Tuvora | 21. 11. 2001
![Ne deset, ale do deseti!]()
Mezi deseti "posvěcenými" zeměmi pro vstup do EU v roce 2004 jsou Kypr, Maďarsko, ČR, Polsko, Slovinsko, Estonsko, Slovensko, Lotyšsko, Litva a Malta. Co toto roční hodnocení Bruselu přináší jednotlivým zemím? Jsou na jedné lodi nebo mezi sebou soupeří?
Články | Jan Heřman | 5. 12. 2001 | 1 komentář
![Ani po zvýšení se pracovat nevyplatí]()
Vláda vyrukovala do boje s nezaměstnaností s další zbraní. Zvýšila minimální mzdu. Podrobnější analýza však ukazuje, že ostří této zbraně je poněkud tupé. Při současné výši státní sociální podpory a životního minima plat 5 700 korun hrubého téměř nikoho pracovat nepřiměje.
Články | David Petráček | 14. 12. 2001
![Kapitálové trhy v týdnu od 8. do 14. 12. 2001]()
Přinášíme vám přehled toho, co se stalo v uplynulém týdnu na kapitálových trzích.
Články | Jakub Dusílek | 4. 4. 2002
![Za volebními hesly se skrývá realismus]()
Reforma důchodového systému je možná vděčné téma pro nalákání voličů v předvolební kampani, avšak její realizace je nevděčná a tím pro politiky odtažitá.
Články | Tomáš Mergl | 5. 9. 2002
![Jak úspěšně řídit své osobní finance?]()
Předpokladem úspěšného řízení osobních financí je osvojení několika zásad finančního plánování. Zejména jde o dodržování rozpočtu, účelné využívání dluhu, pojištění vlastních rizik a pravidelné spoření a investování.
Články | Vladimír Pikora | 10. 6. 2003
![Na skutečnou reformu si musíme počkat]()
Navrhovaná reforma veřejných financí jde v zásadě správným směrem. Je ovšem připravována nesourodou vládou, která na mnoho věcí jen těžko hledá společný názor. A tak se z důkladné reformy stává spíše sada dílčích opatření.
Články | Pavel Kohout | 1. 11. 2004
![Argentinská krize a poučení pro Českou republiku I.]()
V první polovině 20. století patřila Argentina k nejbohatším zemím světa. Hospodářskou výkonností se řadila na úroveň Kanady. Během 20. století byla ovšem postižena neuvěřitelnou sérií zásadních chyb v hospodářské politice. V roce 2002 se octila ve stavu platební neschopnosti. Jak k tomu došlo?
Články | Simona Ely Plischke | 18. 5. 2006 | 4 komentáře
![Platy v ČR: na vrcholu středoevropské čtyřky, v evropském srovnání bída]()
Ze zemí Visegrádské čtyřky vyděláváme nejvíce. Na vrchol evropského žebříčku to ale máme hodně daleko. Vyděláme si totiž pouhých 13 % toho, co za stejnou práci dostanou Dánové. Jak je to s platy a koupěschopností v Evropě? Cítíme se chudí, nebo bohatí, když jsme prokazatelně 34. nejbohatším státem ze 176 zemí světa? A proč z celé EU krademe nejvíce právě my?
Články | Vladimír Bádr | 14. 11. 2006
![Proč všechny peníze nespotřebovat hned?]()
Ještě v polovině 90. let patřili Češi k nejspořivějším národům v Evropě. Tradičně preferovali úspory před okamžitou spotřebou, kdy masově využívali především bankovních produktů. Jaká je situace se spořením v současnosti? Česká míra úspor je na nižší úrovni než evropský průměr. Zadlužení domácností rapidně vzrůstá a s nimi související i počet soudních exekucí. Přečtěte si, co vlastně znamená žít na úvěr a proč bychom neměli podlehnout touze po okamžité spotřebě a místo toho část našich příjmů odkládat.
Platební karty | Věra Tůmová | 19. 7. 2007 | 1 komentář
![Lesk zlatých platebních karet pohasíná]()
Zlaté karty už nejsou to, co bývaly. Pro jejich získání dnes v Česku stačí příjem i okolo deseti tisíc korun čistého měsíčně. Na pokles prestiže těchto karet reagují banky ve světě nabídkou nových, ještě prestižnějších superpremiových karet. Do Česka zatím nedorazily.
Co se děje | Jan Pekař | 11. 12. 2007 | 33 komentářů
![Česko pořád bohatne jako divé]()
Vysoký růst hrubého domácího produktu se odráží i do zvyšující se životní úrovně Čechů. Odvrácenou stranou ekonomického úspěchu jsou rychle rostoucí ceny.
Co se děje | Jan Pekař | 19. 6. 2008 | 10 komentářů
![Koho nejvíc ničí vysoká inflace]()
Rodiny s dětmi, učitelé či úředníci. To jsou oběti letošní vysoké inflace. Ta se drží kolem sedmi procent a podle některých odhadů se této hranice hned tak nepustí.
Co se děje | Eva Sovová | 7. 7. 2008 | 13 komentářů
![Češi bohatnou rychleji než Rakušané]()
Češi budou mít za dvanáct let stejný majetek jako Rakušané. Aktiva domácností střední Evropy porostou v nejbližších letech o čtyři procenta rychleji než ve zbytku Evropy. Vyplývá to ze studie KBC.
Když se řekne | Jan Stuchlík | 9. 9. 2009 | 3 komentáře
![Kolik byste si vydělali ve světě? Spočítejte si to s námi.]()
Nejlépe se žije ve švýcarském Curychu. Sice je tam nejdráže, ale lidé berou nejvyšší výplaty. Praha se krčí mezi asijskými a východoevropskými městy. Podívejte se, jak se kde žije, a spočítejte si, kam byste se se svým platem ve světovém srovnání zařadili.
Analýza | Eva Sovová | 24. 9. 2009 | 7 komentářů
![Jak dobře se nám žilo po patnáct let? Podívejte se.]()
Léta hojnosti vystřídají v Česku hubenější roky. Žít se nám bude nejspíš hůře než dosud. Kvůli krizi začnou podle odhadů expertů klesat reálné příjmy a s tím i životní úroveň. Pocítí to tisíce rodin. Podívejte se, jak se nám žilo v uplynulých 15 letech.
Otázka dne | František Mašek | 3. 9. 2010 | 4 komentáře
![Kolik lidí je přesvědčeno, že se o ně má ve stáří postarat stát?]()
Počet Čechů, kteří si uvědomují, že si musí spořit na důchod sami, sice roste, daleko více z nich je však stále přesvědčeno, že je jejich penze věcí státu. Víte, kolik jich je? Tipněte si a dozvíte se více!
Co se děje | redakce Peníze.CZ | 7. 10. 2010
![Londýn je nejlepší město pro podnikání v Evropě. Praha na 21. místě!]()
Nejvýhodnějším městem pro podnikání v Evropě je Londýn. Vyplývá to alespoň ze studie European Cities Monitor, kterou tento týden uveřejnila poradenská společnost Cushman & Wakefield. Hned v závěsu za britskou metropolí stojí Paříž a Frankfurt.
Otázka dne | František Mašek | 29. 10. 2010
![Kolik českých domácností považuje svou životní úroveň za dobrou?]()
Přestože mnozí Češi považují hospodářskou situaci země za špatnou, s životní úrovní své domácnosti je většina z nich spokojena. Víte, kolik jich je? Tipněte si a dozvíte se více!
Otázka dne | František Mašek | 8. 11. 2010 | 8 komentářů
![Kolik domácností vlastní majetek za více než milion korun?]()
K horním deseti tisícům má nejspíš většina českých domácností daleko, řada z nich nicméně přiznává, že hodnota jejich majetku, který tvoří dům, byt, chata, auto, úspory, cenné předměty aj., přesahuje milion korun. Víte, kolik jich je? Tipněte si a dozvíte se více!
Co se děje | redakce Peníze.CZ | 22. 11. 2010 | 2 komentáře
![Jak hodnotí české domácnosti svou ekonomickou situaci?]()
Šetření Centra pro výzkum veřejného mínění ukazuje, že téměř tři pětiny českých domácností mají problém vyjít se svými příjmy. Financování svých koníčků a zájmů si může dovolit pouze polovina dotazovaných.
Jak na to | Aleš Müller | 10. 5. 2011 | 20 komentářů
![Jak na hypotéku? Bude vás to bolet!]()
Všechno máte ještě před sebou? Vězte, že oproti sázení stromu a plození syna je zajištění vlastní střechy nad hlavou docela fuška, možná vrcholný výkon vašeho života. Můžete se na něj připravit, můžete trénovat. Rozčleňte si cestu k němu na etapy a – makejte, dřete, dejte si zabrat!
Když se řekne | Petra Dlouhá | 8. 4. 2013 | 5 komentářů
![Vyživovací povinnost: Padouch nebo hrdina, my jsme jedna rodina! Musíme si pomáhat]()
O vyživovací povinnosti (zejména rozvedených) rodičů k dětem slyšíme dnes a denně. Už méně se ví, že vyživovací povinnost máme ze zákona také k řadě dalších lidí. Přečtěte si, kdy vás musí živit děti, kdy žena, bývalý manžel / bývalá manželka a kdy „ostatní příbuzní“.
Komentář | Pavel Kohout | 13. 8. 2015 | 34 komentářů
![Kdy doženeme Německo]()
Heslem socialismu bylo dohnat a předehnat vyspělý Západ. S příchodem kapitalismu jsme slevili, už nám stačil slib, že Západ jednou aspoň doženeme. A po pětadvaceti letech? Jen jestli jsme se tenkrát nenechali doběhnout.
Analýza | Jan Traxler | 3. 7. 2017 | 56 komentářů
![Životní úroveň: Od roku 1989 se máme každý rok lépe]()
Máme se líp než před dvaceti lety. Z průměrného příjmu si můžeme pořídit víc. Dokonce i důchodci. Nevěříte? Podívejme se, jak se od sametové revoluce vyvíjí naše životní úroveň.
Očima expertů | Ondřej Tůma | 16. 3. 2018 | 58 komentářů
![Očima expertů: Ekonomika frčí. Kdy šlápneme Západu na patu?]()
Dokážeme přetavit aktuální úspěchy našeho hospodářství v dlouhodobý růst životní úrovně? A jak ještě víc dupnout na plyn a dohnat vyspělejší evropské státy?
Analýza | Adam Páleníček | 6. 8. 2019 | 27 komentářů
![Tajemství Babišova úspěchu: Po nás potopa]()
Hospodaření Andreje Babiše má jediný cíl: okamžitě zvyšovat jeho popularitu. Musí být dobře vidět, musí se dobře prodávat. A budoucnost? Po nás ať přijde potopa! A ti, co přijdou vládnout po něm, budou s prázdnou kasou prakticky odsouzeni k neúspěchu.